Subject: Avaldus Õiguskantslerile Ülle Madisele - seoses NATO ja Rohepöörde teabenõuete mittevastamisega riigikogus
From: "Einar Ekras" <[email-masked]>
To: "Info" <[email-masked]>, "Allan Niidu" <[email-masked]>,Ija Stõun <[email-masked]>, "Kalev Essenson" <[email-masked]>, "Arvo Junti" <[email-masked]>, "Mait Nevalainen" <[email-masked]>,Maarja Lõhmus <[email-masked]>, "Andrus Helenurm" <[email-masked]>,Tiit Merenäkk <[email-masked]>, "Kristjan Moora" <[email-masked]>, "Randar Tasmuth" <[email-masked]>, "Ringenergeetika Kompetentsikeskus" <[email-masked]>, "Eluterve Eesti" <[email-masked]>, "Tauno Tromp" <[email-masked]>, "Vahur Luhtsalu" <vahur.
Date: Tue, 18 Mar 2025 16:13:29 +0200

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tebenõudele esitatava täpsustava teabenõude, täpsustav teavbenõue, 
Õiguskantslerile

 [email-masked] <mailto:[email-masked]>

Õiguskantsleri Kantselei

D-U-N-S® Nummer: 565776443

Unternehmensadresse:

Kohtu tn 8 15193 Tallinn

Täname teid vastuse eest !

Olete end  17.03.2025 nr 14-9/250129/2501869 vastuses seisukohale et  - 
``Õiguskantsler lahendab kõiki talle saadetud avaldusi eeskätt 
Õiguskantsleri seadusest (ÕKS) lähtudes.``     seega peame täpsustavalt 
küsima,  ka me oleme õieti aru saanud et õiguskantsleri seadus ÕKS   on 
rahvusvaheliste lepete ja põhiseaduse ülene ?  Kas me oleme õieti aru saanud 
et kui ÕKS-is kirjas ei ole et riik või riigiasutus peab enda tegevusest 
lähtuma ühest või teisest rahvusvaheliset leppest siis ei peagi neid täitma 
?

Olete end  17.03.2025 nr 14-9/250129/2501869 vastuses seisukohal et  - 
``Õiguskantsler lahendab kõiki talle saadetud avaldusi eeskätt 
õiguskantsleri seadusest (ÕKS) lähtudes.``   Kas me oleme õieti aru saanud 
et Õiguskantsleri seadusest (ÕKS)   ei võimalda teil   NATO julgeoleku laias 
käsitluse  ja Rohepöörde  elluviimiseks vajalikke projektide 
kokkukirjutamisevõime tagamiseks vajalikke vastuseid Riigikogult välja 
nõuda,  kui vastavad teabenõuded on neile esitatud ja millele nad sisulisi 
vastuseid ei anna .

Me tuletame Teile meelde et meie riigikogule esitatud sellekohased 
teabenõuded on  Alates 2021 aastast vastuseta:

1.  "Tehnoloogiatest ülevaate saamise korraldamine välisriikides`` (Ei ole 
võimalik mitmekümnete miljonite eurode väärtuses tehasesisseseadeid või ka 
piloot-tehaseid, -seadmeid Eestisse sisse osta teadus-tehnilist hinnangut 
andmata ja kohapeal tehnoloogiate, tootmisprotsessidega tutvumata. Sellega 
peaks kaasnema ka ülikoolidega koostöös teadus-tehnilise kaadri loomine, et 
Eesti tehaste sisseseadeid asjatundlikult ja ohutult käidelda)."
Meie küsimus: Miks vastavad arendusmeetmed senini puuduvad ja kuidas neid 
välja arendada ?

2."Nõustamistegevuse väljaarendamine (parima praktika rakendamiseks on 
mõistlik projektide arendamiseks ja kokkukirjutamiseks kaasata erinevaid 
osapooli, eksperte, sh. Teaduste Akadeemia liikmeid, kes on ise 
hindamiskomisjonide liikmed. NB! Palume mitte segi ajada 
meetme-ekspertidega, meetmete määruste lugejatega.) "
Meie küsimus: Miks vastavad arendusmeetmed senini puuduvad  ja kuidas neid 
välja arendada ?

3. "Vajame tugimeetmeid Euroopa-projektide kokkukirjutamiseks"  (Eesti 
ülikoolide andmetel on teistes EL liikmesriikides olemas meetmed projektide 
kokkukirjutamise rahastamiseks ja konsortsiumide loomiseks, et suuta 
rahastamistaotlust hallata ja konsortsiume moodustada. Euroopa komisjoni 
energeetikavoliniku Kadri Simsoni sõnul on uutel liikmesriikidel, sh Eestil, 
tõsiseid probleeme EL projektide kokku-kirjutamisega. Sama tuvastab 
Riigikontroll. 
<https://www.riigikontroll.ee/Suhtedavalikkusega/Riigikontrolliblogi/tabid/310/ItemId/2392/amid/920/language/et-EE/Default.aspx> 
https://www.riigikontroll.ee/Suhtedavalikkusega/Riigikontrolliblogi/tabid/310/ItemId/2392/amid/920/language/et-EE/Default.aspx 
ja 
<https://www.riigikontroll.ee/DesktopModules/DigiDetail/FileDownloader.aspx?FileId=15174&AuditId=2555> 
https://www.riigikontroll.ee/DesktopModules/DigiDetail/FileDownloader.aspx?FileId=15174&AuditId=2555 .

Selle puudusi tõi esile rahandusminister 
<https://www.delfi.ee/teema/71098917>  Mart Võrklaev: “11 miljonit on 
lõppenud  Euroopa Liidu rahastusperioodi vahendeid jääb Eestis kasutamata ja 
jääb haridusvaldkonda viimata, seda raha sinna enam ei lähe, seda ei 
suudetud ära kasutada.” 
<https://www.delfi.ee/artikkel/120264218/video-mart-vorklaev-kristina-kallasele-kus-te-enne-olite> 
   - 
<https://www.delfi.ee/artikkel/120264218/video-mart-vorklaev-kristina-kallasele-kus-te-enne-olite> 
Delfi 22.01.2024, 
https://www.delfi.ee/artikkel/120264218/video-mart-vorklaev-kristina-kallasele-kus-te-enne-olite 
(3. minutil ja 12. sekundil" "
Meie küsimus: Miks vastavad hädavajalikud arendusmeetmed senini puuduvad ?

Eelnevat vajame selleks, et NATO julgeoleku laias käsitluse  ja Rohepöörde 
elluviimiseks vajalikke projektide kokkukirjutamisvõimet tagada.

Kas me oleme õieti aru saanud et  Õiguskantsleri seadusest (ÕKS) ei võimalda 
neid teabenõude vastuseid Õiguskantsleril Riigikogult välja nõuda ?

Teisalt olete enda 17.03.2025 nr 14-9/250129/2501869 vastuses seisukohal et 
``Juurdepääsupiirangut peab järgima vaid asutus, isikule endale see mingeid 
kohustusi kaasa ei too.   Seega saate ise otsustada, mida kirjadega teete ja 
kellele neid saadate. ``  seega peame täpsustavalt küsima,  kas me oleme 
õieti aru saanud et Juurdepääsupiirangut peab järgima vaid vastust väljastav 
asutus. Vastuse saanud  asutusele või  isikule see mingeid kohustusi kaasa 
ei too ?  Kas selline põhimõte kehtib  vaid Õiguskantsleri vastamise puhul 
või on see üle kentav ka teistele riigiasutustele ?

Teisalt olete enda 17.03.2025 nr 14-9/250129/2501869 vastuses seisukohal et 
``Sestap, kui soovite oma avalduste ja vastuste avalikustamist 
dokumendiregistris, tuleks esitada vastav nõusolek. ``   seega esitame 
avaliku nõusoleku te meie teabenõudele vastamine  Ülle Madisele - seoses 
NATO ja Rohepöörde teabenõuete mittevastamisega riigikogus avalikustataks 
koos saadetud lisadega ?

Kuna erinevad ametiasutused on korduvalt kinnitanud, et  Eestis peavad 
ettevõtted enda  tegevustes lähtuma Eestis kehtivast seadusandlusest ja 
rahvusvahelistest lepetest,  siis meie kirjavahetuse aluseks  on edaspidi 
järgmised põhimõtted:

·       Soovime, et meie edasine menetlus toimuks "hierarhiline vastutus" 
või "teavitamise kohustus" hierarhilise vastutuse põhimõtte kohaselt. Kui 
teavitada ülemust ehk juhti konkreetselt või kõrgemat tasandit, eeldatakse, 
et see teave edastatakse allpool olevatele tasanditele vastavalt vajadusele 
ja vastupidi. Seda võib käsitleda kui vastutuse delegeerimist ja tuleks 
tagada, et kõik asjaosalised oleksid informeeritud olulistest teemadest. 
Teade ülemale on teade alamale. Teade alamale on teade ülemale.  Kui ülemale 
saadetud kiri saadetakse ülemale ja vastab alam, siis loeme edaspidi kõik 
vastused, mille on alam saatnud ka ülema poolt kooskõlastatuks ehk 
adressaadi poolt allkirjastatuks.

·       Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadusest § 5: 
Vastamine mille kohaselt on vastamiskohustus adressaadil.

·       Sunniviisilise Töö Kaotamise Konventsiooni ja Intellektuaalse 
<https://www.riigiteataja.ee/kohtulahendite_liigitus.html?jaotus=juur.206106664.206108408&kokkuvotted=false&jaotusedVaikimisiAvatud=> 
Omandi Kaitse Konventsiooni põhimõtetest.

·       Võrdse kohtlemise põhimõttest.

·       Soovime enda kirja küsimustele  vastata küsimus-vastus formaadi 
alusel.

·       Soovime teie käest vastuseks saada avalikuks kasutamiseks mõeldud 
kirju. Avalikuks kasutuseks mitte sobivaid kirju palume meile mitte saata. 
Samuti  palume  vastuseks mitte saata anonüümkirju.

·       Me ei soovi teie käest saada mitte ühtegi vastuskirja  märkega 
asutusesiseseks kasutamiseks nüüd ega ka edaspidi, kuna vaidega on seotud 
üle 20 erialaliidu ja allorganisatsiooni,  kes peavad olukorra lahendiga 
enda liikmetele edastama.  Soovime, et meie kirjadele vastamine toimuks 
vastavalt Avaliku Teabe seadus (AvTS) ja soovime, et meie suhtlus toimuks 
üldiseks kasutamiseks mõeldud teabe avalikkusele ja igaühele juurdepääsu 
võimaldamise põhimõtete alusel, lähtudes demokraatliku ja sotsiaalse 
õigusriigi ning avatud ühiskonna põhimõtetest.

·       Soovime et teabenõude vastus saadetakse kõigile meili saanud 
isikutele

Elukeskkonna ja Rahvastikuarengu Selts

ddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddddd

Õiguskantsleri vastus 17.03.2025 nr 14-9/250129/2501869

Einar Eiland

[email-masked] <mailto:[email-masked]>

Teie 21.02.2025, 22.02.2025 ja 28.02.2025

Meie 17.03.2025 nr 14-9/250129/2501869

Lugupeetud Einar Eiland

Soovisite saada avalikke vastuseid õiguskantsleri allkirjaga. Palusite 
õiguskantsleril analüüsida, kas

Teie kirjadele on korrektselt vastatud. Küsisite avaldustele vastamise ning 
vastutusele võtmise

kohta, kui avaldustele ei vastata.

Õiguskantsler lahendab kõiki talle saadetud avaldusi eeskätt õiguskantsleri 
seadusest (ÕKS)

lähtudes. Õiguskantsler on andnud põhimäärusega oma nõunikele volituse teha 
mitmeid

õiguskantslerile ette nähtud toiminguid ning määranud ka teenistujate 
allkirjaõiguse (vt ÕKS § 20

lg 2, § 36 lg 3). Põhimäärus näeb ette, et õigusteenistus annab 
õiguskantsleri pädevusest lähtudes

õigusalaseid selgitusi ning õigusteenistuses koostatud kirjadele ja muudele 
dokumentidele kirjutab

alla teenistuse juhataja (§ 13). Kuna õiguskantsler ei näinud võimalust Teid 
aidata, on vastanud

Teile õigusteenistus.

Üldjuhul sisaldavad isikute kirjad ja ka asutuste vastused isikuandmeid. 
Isiku kontaktandmete (nt

kodune aadress, isiklik e-posti aadress ja telefoninumber jms) sattumine 
teabenõude korras või

dokumendiregistri otseligipääsu kaudu võõraste isikute kätte võib oluliselt 
kahjustada isiku eraelu

puutumatust. See võib põhjustada rämpsposti adressaadiks sattumist ja muud 
soovimatut

kontaktivõtmist.

Sestap peab ametiasutus (sh Õiguskantsleri Kantselei) kehtestama saabunud ja 
saadetavale kirjale

juurdepääsupiirangu ehk tunnistama kirja asutusesiseseks kasutamiseks, kui 
selles kirjas on

isikuandmeid. Asutusesiseseks kasutamiseks tunnistatud isikuandmeid 
sisaldavale teabele kehtib

juurdepääsupiirang selle saamisest või dokumenteerimisest alates 75 aastat. 
Selline nõue on

sätestatud avaliku teabe seaduses (vt AvTS § 35 lg 1 p 11 jj, § 40 lg 3). 
Kui juurdepääsupiirangut ei

kehtestataks, oleksid isikuandmed dokumendiregistri vahendusel kõigile 
vabalt kättesaadavad

(AvTS § 12 lg 41).

Juurdepääsupiirangut peab järgima vaid asutus, isikule endale see mingeid 
kohustusi kaasa ei too.

Seega saate ise otsustada, mida kirjadega teete ja kellele neid saadate.

Oma avalduste ja saadetud vastuskirjade, sh neis olevate isikuandmete 
avalikustamiseks

dokumendiregistris on võimalik esitada ametiasutusele vastav nõusolek. See 
nõusolek peab olema

vabatahtlik, konkreetne, teadlik ja ühemõtteline. Selles nõusolekus võiks 
olla ka kirjas, millisel

konkreetsel eesmärgil tohib isikuandmeid töödelda (nt avalikustada 
dokumendiregistris) (vt

täpsemalt isikuandmete kaitse üldmääruse art 6 lg 1 p a, art 4 p 11, 
põhjendus 32). Sestap, kui

soovite oma avalduste ja vastuste avalikustamist dokumendiregistris, tuleks 
esitada vastav nõusolek.

Kui MTÜ soovib pöörduda mõne ametiasutuse poole, oleks mõistlik kasutada MTÜ

kontaktandmeid. Äriregistri järgi on MTÜ Elukeskkonna- ja Rahvastikuarengu 
Seltsi e-posti

aadress [email-masked] <mailto:[email-masked]> . MTÜ kirjadele 
reeglina juurdepääsupiirangut ei kehtestata.

Isiku pöördumist tuleb menetleda vastavalt selle sisule ning vastata 
korrektselt ja õigeaegselt.

Teabenõuet tuleb menetleda avaliku teabe seaduse kohaselt. Märgukirjale ja 
selgitustaotlusele

vastamisel tuleb järgida märgukirjale ja selgitustaotluse vastamise ning 
kollektiivse pöördumise

esitamise seadust (MSVS).

Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamist selgitasime Teile 18.02.2025 
kirjas. Seadusest ei tulene

õigust nõuda küsimustele vastuseid soovitud vormis. Kui asutus ei vasta Teie 
märgukirjale või

selgitustaotlusele, on võimalus oma õigusi kaitsta vaide- ja 
halduskohtumenetluses.

Teabenõudega saab asutuselt nõuda dokumenti, mis on olemas. Teabenõue 
täidetakse viivituseta,

kuid mitte hiljem kui viie tööpäeva jooksul (AvTS § 17 ja § 18 lg 1). Kui 
leiate, et teabevaldaja ei

ole järginud teabenõude täitmisel avaliku teabe seadust, võite vaidega 
pöörduda Andmekaitse

Inspektsiooni poole või kaebusega halduskohtusse (AvTS § 46).

Pöördumisele vastamata jätmine ei too kaasa vastutust kriminaalõiguslikus 
mõttes. Kui Teie

teabenõudele, märgukirjale või selgitustaotlusele ei vastata õigusaktides 
sätestatud korras, saate

oma õigusi kaitsta vaide- ja halduskohtumenetluse korras. Seega on Teil 
võimalus kasutada

tõhusaid õiguskaitsevahendeid.

Igaühel on õigus pöörduda õiguskantsleri poole, aga õiguskantsler ei alusta 
iga kord menetlust.

ÕKS § 25 lõike 3 punktis 4 on sätestatud, et õiguskantsler võib jätta 
avalduse läbi vaatamata, kui

isikul on (olnud) võimalus kasutada seadusega tagatud õiguskaitsevahendeid.

Loodetavasti on selgitustest Teile abi.

Lugupidamisega

/allkirjastatud digitaalselt/

Kristel Lekko

õigusteenistuse juhataja-õiguskantsleri nõunik

õiguskantsleri volitusel

On Fri, Feb 28, 2025 at 6:24 PM Einar Ekras <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> > wrote:

Tebenõudele esitatav Täpsustav  teabenõue  Õiguskantslerile

 [email-masked] <mailto:[email-masked]>

Õiguskantsleri Kantselei

D-U-N-S® Nummer: 565776443

Unternehmensadresse:

Kohtu tn 8 15193 Tallinn

Kirjutasime teile Teabenõude 06.02.2025  millele vastasite 18.02.2025 nr 
14-9/250129/2501162

Nõuame kirja vastavusse viimist Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise 
seadusest § 5.  Vastamine mille kohaselt on: Vastamiskohustus on 
adressaadil.

Samuti soovime kiri vabastada märkest asutusesiseseks  kasutamiseks, kuna 
pöördusime kollektiivse teabenõudega riigikogu poole, et saada selgust 
NATOnõuete ja  Euroopa roheleppega seotud eesmärkide täitmise osas,  kuhu 
oli lisatud üle 20 asutuse, seal hulgas erialaliidu, kes on kohustatud enda 
ametiasutusse kuuluvaid liikmeid vastavatest  otsusest. Nende hulgas ka 
õiguskantsleri seisukohtadest kõiki informeerima. Seega me ei soovi teie 
käest saada vastuseid märkega asutusesiseseks kasutamiseks nüüd ega ka 
edaspidi.

Samuti peaks NATO nõuete laias käsitluses ja Roheleppe eesmärkide täitmine 
olema praeguses julgeoleku olukorras olema käsitletav avaliku huvina ja 
andma suuna kuidas olukordi lahendada.

Mitmed rahvusvahelised lepingud ja standardid nõuavad avaliku teabe 
kättesaadavust ja läbipaistvust riigiametite poolt. Siin on mõned peamised 
näited:

ÜRO Inimõiguste Ülddeklaratsioon: See dokument sätestab, et igaühel on õigus 
saada teavet avaliku sektori tegevuse kohta, mis on oluline demokraatia ja 
hea valitsemistava tagamiseks.

Euroopa Liidu lepingud: Euroopa Liidu lepingud, sealhulgas Euroopa Liidu 
toimimise leping, nõuavad läbipaistvust ja avaliku teabe kättesaadavust. 
Näiteks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 15 sätestab, et ELi 
institutsioonid, organid ja asutused peavad tagama dokumentide avaliku 
kättesaadavuse.

Kuna meie eesmärgiks on  Euroopa Liidu lepingutega võetud kohustuste 
täitmise elluviimine, siis see eeldab ka üldsuse informeerimist sellest 
kuidas roheleppe eesmärkideni jõuda. Seega vastava teabe salastamine 
Õiguskantsleri institutsiooni poolt on vastuolus Euroopa Liidu lepinguliste 
aluspõhimõtetega.

Samuti on õiguskantsleri vastus 18.02.2025 nr 14-9/250129/2501162  vastuolus 
NATO julgeoleku laias käsitluses rakendamise eelduskeks olevate põhimõtete 
rakendamisega, mille eesmärgid ja tegevused ja tegevuste selgitused  peavad 
olema kättesaadavad avalikkusele.  Informeeritus on eelduseks, et julgeoleku 
probleeme lahendama asuda ja need ei eskaleeruks.  NATO on pühendunud 
läbipaistvusele ja avalikkuse teavitamisele oma eesmärkidest ja tegevustest. 
NATO strateegiline kontseptsioon, mis määratleb alliansi peamised ülesanded 
ja põhimõtted, on avalikult kättesaadav.

Meie küsimus oli kuidas välja arendada:

1. "Tehnoloogiatest ülevaate saamise korraldamine välisriikides"

2 "Nõustamistegevuse väljaarendamine"

3. "Vajame tugimeetmeid Euroopa-projektide kokkukirjutamiseks"

Eelnevat vajame selleks, et NATO julgeoleku laias käsitluse  ja Rohepöörde 
elluviimiseks vajalikke projektide kokkukirjutamisvõimet tagada.

NATO julgeolekus laias käsitluse toodud eesmärke  seal julgas toidu ja 
kütustega omavarustusvõime tagamist kriisisituatsioonis saab Rakendama 
hakata siis, kui kõikidele osapooltele on arusaadav kuidas nende elluviimine 
toimub ja milline võiks olla nende roll eeltoodud eesmärkide täitmisel. 
Seega julgeolekuprobleemide lahendamisele viiva teabe salastamine  takistab 
julgeolekuprobleemide lahendamist ja tekitab neid juurde, mitte ei asu neid 
lahendama. Seega on Õiguskantsleri tegevus julgeolekuriske loov mitte 
lahendav.  On äärmiselt kahetsusväärne,  et õiguskantsler pole sellest aru 
saanud  ja takistab sellekohase teabe avalikustamist.

Lähtuvalt asjaolust, et õiguskantsleri 18.02.2025 nr 14-9/250129/2501162 
kiri oli vastuolus NATO nõuete täitmisega ja Rohepöörde eemärkidega ja mille 
selgitamine tõi kaasa olulise  lisatööaja kulu, siis oleme sunnitud 
Sunniviisilise Töö Kaotamise Konventsiooni ja Intellektuaalse 
<https://www.riigiteataja.ee/kohtulahendite_liigitus.html?jaotus=juur.206106664.206108408&kokkuvotted=false&jaotusedVaikimisiAvatud=> 
Omandi Kaitse Konventsiooni põhimõtetest lähtuvalt esitama õiguskantslerile 
arve peale sunnitud tööde tasumise kohta.

 Lähtuvalt asjaolust, et Eesti ettevõtted on kohustatud järgima 
Sunniviisilise Töö Kaotamise Konventsiooni ja Intellektuaalse 
<https://www.riigiteataja.ee/kohtulahendite_liigitus.html?jaotus=juur.206106664.206108408&kokkuvotted=false&jaotusedVaikimisiAvatud=> 
Omandi Kaitse Konventsiooni põhimõtteid ning seega oleme sunnitud edastama 
ka arve tööde teostamise kohta, mille teie ebakorrekte ja seadustega 
vastuolus oleva vastuse edastamine meile endaga kaasa tõi.

Kuna erinevad ametiasutused on korduvalt kinnitanud, et  Eestis peavad 
ettevõtted enda  tegevustes lähtuma Eestis kehtivast seadusandlusest ja 
rahvusvahelistest lepetest,  siis meie kirjavahetuse aluseks  on edaspidi 
järgmised põhimõtted:

·       Soovime, et meie edasine menetlus toimuks "hierarhiline vastutus" 
või "teavitamise kohustus" hierarhilise vastutuse põhimõtte kohaselt. Kui 
teavitada ülemust ehk juhti konkreetselt või kõrgemat tasandit, eeldatakse, 
et see teave edastatakse allpool olevatele tasanditele vastavalt vajadusele 
ja vastupidi. Seda võib käsitleda kui vastutuse delegeerimist ja tuleks 
tagada, et kõik asjaosalised oleksid informeeritud olulistest teemadest. 
Teade ülemale on teade alamale. Teade alamale on teade ülemale.  Kui ülemale 
saadetud kiri saadetakse ülemale ja vastab alam, siis loeme edaspidi kõik 
vastused, mille on alam saatnud ka ülema poolt kooskõlastatuks ehk 
adressaadi poolt allkirjastatuks.

·       Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadusest § 5: 
Vastamine mille kohaselt on vastamiskohustus adressaadil.

·       Sunniviisilise Töö Kaotamise Konventsiooni ja Intellektuaalse 
<https://www.riigiteataja.ee/kohtulahendite_liigitus.html?jaotus=juur.206106664.206108408&kokkuvotted=false&jaotusedVaikimisiAvatud=> 
Omandi Kaitse Konventsiooni põhimõtetest.

·       Võrdse kohtlemise põhimõttest.

·       Soovime enda kirja küsimustele  vastata küsimus-vastus formaadi 
alusel.

·       Soovime teie käest vastuseks saada avalikuks kasutamiseks mõeldud 
kirju. Avalikuks kasutuseks mitte sobivaid kirju palume meile mitte saata. 
Samuti  palume  vastuseks mitte saata anonüümkirju.

·       Me ei soovi teie käest saada mitte ühtegi vastuskirja  märkega 
asutusesiseseks kasutamiseks nüüd ega ka edaspidi, kuna vaidega on seotud 
üle 20 erialaliidu ja allorganisatsiooni,  kes peavad olukorra lahendiga 
enda liikmetele edastama.  Soovime, et meie kirjadele vastamine toimuks 
vastavalt Avaliku Teabe seadus (AvTS) ja soovime, et meie suhtlus toimuks 
üldiseks kasutamiseks mõeldud teabe avalikkusele ja igaühele juurdepääsu 
võimaldamise põhimõtete alusel, lähtudes demokraatliku ja sotsiaalse 
õigusriigi ning avatud ühiskonna põhimõtetest.

·       Soovime et teabenõude vastus saadetakse kõigile meili saanud 
isikutele

Elukeskkonna ja Rahvastikuarengu Selts

XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX

Einar Eiland
[email-masked] <mailto:[email-masked]>
Teie 06.02.2025 nr
Meie 18.02.2025 nr 14-9/250129/2501162

Härra Einar Eiland
Kirjutasite, et Riigikogu keskkonnakomisjon ja Kliimaministeerium pole 2021. 
aastast alates
vastanud Teie arupärimistele, milles olete küsinud rohepöörde elluviimise 
kohta. Lisasite oma
kirjale õiguskantslerile pöördumise koostamise arve.

Rohereformi elluviimine ja kliimapoliitika kavandamine on 
Kliimaministeeriumi valitsemisalas (vt
Vabariigi Valitsuse seaduse § 61 lg 1 ja Kliimaministeeriumi veebileht). 
Seega on õige saata
rohereformi ja kliimapoliitikat puudutavad küsimused ja ettepanekud 
Kliimaministeeriumile (vt
märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise 
esitamise seaduse
(MSVS) § 2).  MSVS § 7 näeb ette kollektiivse pöördumise esitamise 
võimaluse. Selle sätte kohaselt saab
rahvaalgatuse korras esitada Riigikogule ettepanekuid seaduse muutmiseks ja 
ühiskonnaelu
paremaks korraldamiseks. Riigikogu menetleb vähemalt 1000 toetusallkirja 
saanud pöördumisi nii,
nagu on ette nähtud Riigikogu kodu- ja töökorra seaduses (RKKTS 182 
peatükk; rahvaalgatus.ee <http://rahvaalgatus.ee> ).

RKKTS-i järgi kaasab Riigikogu komisjon eelnõu arutellu need asjassepuutuvad 
huvigrupid, kes
olid kaasatud eelnõu ettevalmistamisse ja kes soovivad osaleda eelnõu 
arutelul (§ 36 lg 21
). Riigikogu dokumendihaldust korraldab Riigikogu Kantselei (§ 1572 lg 1).

Isikul on õigus saada asutuselt oma pöördumisele vastus. MSVS ei määra, mida 
peab märgukirja ja
selgitustaotluse vastus täpselt sisaldama. Järelikult on asutusel vastamisel 
avar kaalutlusruum. Küll
aga sätestab seadus (MSVS § 5 lg 8), et kui asutus jätab märgukirjas 
esitatud seisukoha või
ettepaneku arvestamata, peab asutus isikule selgitama selle põhjust. 
Selgitustaotlusele vastates tuleb
anda isikule soovitud teave või põhjendada, miks teabe andmisest 
keeldutakse. Hea halduse tava
järgi peab isikule antav vastus olema nii põhjalik ja informatiivne kui 
võimalik. Pöördumisele tuleb
vastata ka siis, kui probleemi ei saa lahendada või ei saa seda teha kohe. 
Asutus võib vastamisest
loobuda MSVS § 5 lõikes 9 nimetatud juhtudel.
Teie 6. veebruaril 2025 saadetud kirjast selgub, et Riigikogu 
keskkonnakomisjoni esimees ja
Kliimaministeerium on Teile vastanud (sh toetusmeetme kohta). Kui Te siiski 
leiate, et Teile pole
vastatud korrektselt, võite esitada vastuse peale vaide või halduskohtule 
kaebuse. Kohtulahend on
täitmiseks kohustuslik.

Õiguskantslerile esitatud avalduses tuleb probleemi piisavalt selgelt 
kirjeldada (õiguskantsleri
seaduse (ÕKS) § 19 lg 1, § 23 lg 3; vt õiguskantsleri veebilehte). Avalduse 
esitamiseks pole vaja

kasutada juristi, advokaadi ega ühegi teise nõustaja abi. Sel põhjusel ei 
näe seadus ette avalduse
esitamise kulu hüvitamist. Seega puudub seaduslik alus Teie esitatud arve 
tasumiseks.
Igaühel on õigus pöörduda õiguskantsleri poole, aga õiguskantsler ei alusta 
iga kord menetlust.
ÕKS § 25 lõike 3 punktis 4 on sätestatud, et õiguskantsler võib jätta 
avalduse läbi vaatamata, kui
isikul on (olnud) võimalus kasutada seadusega tagatud õiguskaitsevahendeid. 
Seadused ei anna
õiguskantslerile õigust kohustada ametiasutusi vastama isikule sellise 
suunitluse ja põhjalikkusega,
nagu isik soovib. Loodame, et neist selgitustest on abi.

Lugupidamisega
/allkirjastatud digitaalselt/
Kristel Lekko
õigusteenistuse juhataja, õiguskantsleri nõunik
õiguskantsleri volitusel

On Thu, Feb 6, 2025 at 7:03 PM Einar Ekras <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> > wrote:
Einar Ekras <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >,
"[email-masked] <mailto:[email-masked]> " <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >,
Allan Niidu <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >,
Ija Stõun <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >,
Kalev Essenson <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >,
Arvo Junti <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >,
Mait Nevalainen <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >,
Maarja Lõhmus <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >,
Andrus Helenurm <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >,
Tiit Merenäkk <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >,
Kristjan Moora <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >,
Randar Tasmuth <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >,
Ringenergeetika Kompetentsikeskus <[email-masked] 
<mailto:[email-masked]> >,
[email-masked] <mailto:[email-masked]> ,
Mark Valdma <[email-masked] <mailto:[email-masked]>
[email-masked] <mailto:[email-masked]>

Avaldus Õiguskantslerile Ülle Madisele

D-U-N-S® Nummer: 565776443

Unternehmensadresse:

Kohtu tn 8 15193 Tallinn

Lugupeetud Õiguskantsler Ülle Madise .

Pöördume Teie poole Andmekaitseinspektsiooni soovitusel rohepöörde 
elluviimisest ja NATO julgeoleku laiast käsitlusest tulenevate leppeliste 
kohustuste tagamisega.  Nimelt on selgunud, et Riigikogu Keskkonnakomisjon 
ei ole võimeline olukorraga kaasnevatele küsimustele vastama ega nendes 
tõstatatud probleeme lahendama.

Nimelt ei ole vastatud meie väga mitmetele arupärimistele alates 2021-st 
aastast saadik. (kirjavehtus manuses.) Rohelepete elluviimise ja NATO 
julgeoleku laiast käsitlusest tulenevate leppeliste kohustuste tagamisega on 
lahendamata järgmised küsimused:

1.  "Tehnoloogiatest ülevaate saamise korraldamine välisriikides on välja 
arendamata. Rahastusmeetmed puuduvad ``
Meie küsimus: Miks vastavad arendusmeetmed senini puuduvad ?

2."Nõustamistegevuse väljaarendamine on välja arendamata. Rahastusmeetmed 
puuduvad "
Meie küsimus: Miks vastavad arendusmeetmed senini puuduvad ?

3. "Vajame tugimeetmeid Euroopa-projektide kokkukirjutamiseks, mis on välja 
arendamata ja rahastusmeetmed selleks puuduvad".
Meie küsimus: Miks vastavad hädavajalikud arendusmeetmed senini puuduvad ?

Kokkuvõttev küsimus on olnud aga selline : Millal hakatakse vastavate 
meetmete väljaarendamisega tegelema ?

Nimelt saatis Riigikogu keskkonnakomisjon Igor Taro isikus  meid 06.2024 nr 
2-7/24-126/2 :  ``Kinnitame veelkord, et Eestis vastutab rohereformi 
tervikliku elluviimise ja kliimapoliitika  korraldamise eest 
Kliimaministeerium, seega soovitame teil pöörduda ministeeriumi poole``

Eelneva täpsustamiseks pidime teostama täiendava  päringu Riigikogu 
Keskkonnakomisjonile  1. okt. 2024

·       Kelle poole täpselt peaksime Kliimaministeeriumis pöörduma, et saada 
vastuseid ja alustada dialoogi Euroopa rohepöörde projektide rakendamise 
teemal?

·       Kas Keskkonnakomisjon on edastanud meie pöördumise 
Kliimaministeeriumile? Kui jah, siis millal ja kellele see edastati?

·       Millised konkreetsed meetmed on Keskkonnakomisjonil plaanis, et 
toetada Euroopa rohepöörde projektide ettevalmistamist ja elluviimist 
Eestis?

·       Kuidas kavatseb Keskkonnakomisjon tagada, et Kliimaministeerium 
vastaks meie pöördumistele ja alustaks konstruktiivset dialoogi?

·       Kas Keskkonnakomisjon on kaalunud alternatiivseid lahendusi või 
vahendeid, et tagada Euroopa rohepöörde projektide edukas elluviimine 
Eestis?

Küsimustele saame riigikogu keskonnakomisjoni esimehelt Igor Tarolt  vastuse 
et: 11.2024 nr 2-7/24-126/4 `` Kliimaministeeriumi teatel pöördumise 
esitajale projektide  rahastamise võimalusi tutvustatud ning meetmetega 
tegeletakse.`` – Jättes meie 1. okt. 2024 küsimused sisulise vastuseta.

14. oktoober 2024 teeme pöördumise siiski Kliimaminieteeriumile,  Keit 
Kasemetsale seoses rohepöörde investeeringuprojektide ettevalmistamise ja 
läbiviimisega Eestis, mis ühtlasi haakub ka NATO julgeoleku laias käsitluses 
esile toodud eesmärkide täitmisega.

18. nov. 2024 saime Kliimaministeeriumilt vastuse: `` Esimene 
kooskõlastusring on selleks korraks läbi. Järgmine ettepanekute tegemise 
võimalus on Riigikogu menetluses.``

22. november pöördume vastava pöördumisega Riigikogu juhatuse ja tema 
esimees 
<https://www.riigikogu.ee/riigikogu/koosseis/riigikogu-liikmed/saadik/64c0141f-371b-4520-8a50-09e65231f775/Lauri-Hussar> 
Lauri Hussari poole, et rohepöörde elluviimine ja NATO julgeoleku laiast 
käsitlusest tulenevate leppeliste kohustuste mittetäitmisega seotud küsimus 
lahendada.

Päringus 17  küsimust koos lisadega.

1.  "Tehnoloogiatest ülevaate saamise korraldamine välisriikides``
Meie küsimus: Miks vastavad arendusmeetmed senini puuduvad ?

2."Nõustamistegevuse väljaarendamine "
Meie küsimus: Miks vastavad arendusmeetmed senini puuduvad ?

 3. "Vajame tugimeetmeid Euroopa-projektide kokkukirjutamiseks"
Meie küsimus: Miks vastavad hädavajalikud arendusmeetmed senini puuduvad ?

Riigikogu juhatuselt 
<https://www.riigikogu.ee/riigikogu/koosseis/riigikogu-liikmed/saadik/64c0141f-371b-4520-8a50-09e65231f775/Lauri-Hussar> 
Lauri Hussarlt saime vastuseks, et 19.12.2024 nr 2-7/24-126/7  Riigikogu 
juhatuse pädevus tuleneb Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse1 §-st 13. 
Riigikogu  komisjonide sisulisse töösse juhatus ei sekku. Meile teadaolevalt 
Saates seega küsimused vastamiseks keskonnakomisjonile ja jättes teised 
küsimused sisulise vastuseta, eeldame et see pöördumine saadeti siis 
Riigikogu Keskkonnakomisjonile vastamiseks. Sellele riigikogu juhatuse 
kirjale pole seni ajani vastust saanud soovime õiguskantsleri abi et 
vastused saada.  Kiri lisatud manusena  kirjavahetuses.

Seega olime sunnitud tegema 5. detsember 2024 5. Teeme uue  Teabenõue 
Riigikogu Keskkonnakomisjonile ja tema esimehele Igor Tarole.  Milles sisuks 
oli saada selgust kuidas siiski toimub rahastamine:

1. "Tehnoloogiatest ülevaate saamise korraldamine välisriikides" (Ei ole 
võimalik mitmekümnete miljonite eurode väärtuses tehasesisseseadeid või ka 
piloot-tehaseid, -seadmeid Eestisse sisse osta teadus-tehnilist hinnangut 
andmata ja kohapeal tehnoloogiate, tootmisprotsessidega tutvumata. Sellega 
peaks kaasnema ka ülikoolidega koostöös teadus-tehnilise kaadri loomine, et 
Eesti tehaste sisseseadeid asjatundlikult ja ohutult käidelda)."

2 "Nõustamistegevuse väljaarendamine" (parima praktika rakendamiseks on 
mõistlik projektide arendamiseks ja kokkukirjutamiseks kaasata erinevaid 
osapooli, eksperte, sh. Teaduste Akadeemia liikmeid, kes on ise 
hindamiskomisjonide liikmed. NB! Palume mitte segi ajada 
meetme-ekspertidega, meetmete määruste lugejatega.) "

3. "Vajame tugimeetmeid Euroopa-projektide kokkukirjutamiseks"  (Eesti 
ülikoolide andmetel on teistes EL liikmesriikides olemas meetmed projektide 
kokkukirjutamise rahastamiseks ja konsortsiumide loomiseks, et suuta 
rahastamistaotlust hallata ja konsortsiume moodustada. Euroopa komisjoni 
energeetikavoliniku Kadri Simsoni sõnul on uutel liikmesriikidel, sh Eestil, 
tõsiseid probleeme EL projektide kokku-kirjutamisega. Sama tuvastab 
Riigikontroll. 
<https://www.riigikontroll.ee/Suhtedavalikkusega/Riigikontrolliblogi/tabid/310/ItemId/2392/amid/920/language/et-EE/Default.aspx> 
https://www.riigikontroll.ee/Suhtedavalikkusega/Riigikontrolliblogi/tabid/310/ItemId/2392/amid/920/language/et-EE/Default.aspx 
ja 
<https://www.riigikontroll.ee/DesktopModules/DigiDetail/FileDownloader.aspx?FileId=15174&AuditId=2555> 
https://www.riigikontroll.ee/DesktopModules/DigiDetail/FileDownloader.aspx?FileId=15174&AuditId=2555 .

Lähtusime ka Kliimaminiisteeriumi seisukohast, et: Seega selgub 
Kliimaministeeriumi kirjast, et vastavate parandusettepanekute tegemine 
toimub siiski Riigikogu menetluse kaudu.

Seega oleme sunnitud küsima, miks on riigikogu seisukohad vastuolus 
kliimaministeeriumi seisukohtadaga ja kliimaministeeriumiga kooskõlastamata?